Вплив інфляції на перебіг макроекономічних процесів.
. Особливо відчутно вона впливає на сферу виробництва, торгівлю, кредитну і грошову системи, державні фінанси, валютну систему і на платіжний баланс країни.
Спочатку, зокрема на стадії повзучої інфляції, остання забезпечує тимчасове стимулювання розвитку виробництва завдяки тому, що держава шляхом дефіцитного фінансування розширює свої замовлення підприємствам, допомагає їм у поновленні основного капіталу, у створенні соціально-економічної інфраструктури тощо. Водночас виникає особлива економічна ситуація, в якій, з одного боку, зростає попит на інфляційне фінансування, а з іншого — притупляється відчуття небезпеки надмірного насичення обороту грошовими коштами, внаслідок чого інфляція піднімається на вищий щабель і перетворюється у гальмо економічного розвитку, якщо її своєчасно не зупинити.
Інфляція спричинює посилення хаотичності і диспропорційності розвитку суспільного виробництва. Позичкові капітали спрямовуються переважно в галузі із швидким зростанням цін і відволікаються з інших галузей, де може настати застій і занепад виробництва. Часті коливання і стрибки цін посилюють економічний ризик інвестицій, що викликає скорочення нових капіталовкладень і затухання науково-технічного прогресу. Технічному регресу сприяє також те, що в період інфляції ціна робочої сили нерідко зростає повільніше, ніж ціна засобів виробництва, і застосування ручної праці виявляється вигіднішим, ніж техніки.
Скорочуючи платоспроможний попит населення, інфляція зумовлює звуження ринку збуту товарів народного споживання, що може викликати затухання темпів їх зростання чи навіть скорочення обсягів виробництва. Нерідко виникає затоварення на цих ринках при абсолютному скороченні особистого споживання.
Спад виробництва може зумовлюватися також відпливом капіталів з виробничої сфери в торгівлю, де інфляційне зростання цін підсилюється спекуляцією, яка зумовлює прискорення обігу капіталу та зростання прибутків. У сферу спекулятивної торгівлі відволікається також значна частина робочої сили, що також стримує розвиток виробництва. Гонитва за спекулятивною наживою призводить до розриву сталих господарських зв’язків між економічними суб’єктами, до значних нераціональних перевезень товарів, внаслідок чого дезорганізується виробництво, зростають витрати обігу.
Інфляція негативно впливає на структуру споживчого попиту, що дезорганізує господарські зв’язки та виробництво, а також викликає перерозподіл багатства в суспільстві. Ті економічні суб’єкти, які спромоглися ціни на свої товари підвищити якнайбільше, у тому числі й спекулятивним шляхом, одержані надприбутки вміщують переважно в реальні цінності — земельні ділянки, золото, картини, ювелірні прикраси, будівлі тощо. Одночасно зменшують свої традиційні витрати, насамперед виробничого призначення, які пов’язані з підвищеним ризиком при знеціненні грошей.
В умовах інфляції економічним суб’єктам невигідно тримати свої активи в грошовій формі. Це негативно впливає на кредитні відносини та грошовий обіг. Власники грошових коштів не будуть вкладати їх у банки, якщо депозитний процент не компенсує інфляційних втрат. Якщо ж банки збільшуватимуть депозитний процент, то це неминуче призведе до подорожчання банківських позичок, наслідком чого буде скорочення попиту на них та подальше підвищення цін підприємцями з метою компенсацій своїх додаткових витрат на оплату процентів. Згортається також комерційний кредит, оскільки кредиторам невигідно і ризиковано продавати свою продукцію з відстрочкою платежу.
Інфляція, особливо на галопуючій та гіпервисокій стадіях, сама зумовлює нові інфляційні чинники і посилює руйнівний вплив на грошовий обіг. Прагнення економічних суб’єктів швидше позбавитися «гарячих» грошей прискорює їх обіг, що зменшує необхідну для його обслуговування грошову масу. У власників товарів поступово знижується бажання реалізовувати їх за знецінені гроші, і вони переходять на бартерні операції чи продають їх за іноземну валюту. Натуралізація обміну прискорює інфляційне знецінення грошей, оскільки звужується матеріальна основа їх обігу, а також спричинює розрив традиційних господарських зв’язків, уповільнює товарооборот та викликає додаткові витрати обігу.
У міру поглиблення інфляції, особливо на гіпервисокій стадії, виникає «голод» на грошові знаки, бо дрібні купюри зовсім втрачають свою вартість і перестають функціонувати. Тому швидко зростає потреба у великих купюрах, за якою не встигає їх випуск емісійним центром. Створюється парадоксальна ситуація, коли за наявності в обігу великої маси зайвих грошей усі економічні суб’єкти відчувають недостачу платіжних засобів (грошовий «голод»). Поступово цей «голод» поширюється і на оборот грошового капіталу, внаслідок чого у дедалі більшої частини підприємств посилюється недостача основного й оборотного капіталу. Розвивається глибока криза неплатежів. Це пояснюється тим, що випереджаюче знецінення грошей порівняно зі збільшенням їх емісії призводить до зменшення реальної цінності грошової маси в обігу.
Негативно впливає інфляція і на фінансову систему, особливо на другій стадії, коли емісія грошей не встигає за їх знеціненням. Реальна вартість усієї суми державних доходів постійно зменшується. Тому держава змушена весь час використовувати друкарський верстат, щоб компенсувати фінансові втрати від інфляції. Оскільки зробити це неможливо, то їй доводиться так чи інакше зменшувати свої витрати, передусім на соціальні потреби, що ще більше загострює соціально-політичну нестабільність у країні. На певній стадії інфляції подальше зростання емісії стає фінансово невигідним і соціально небезпечним.
Особливої уваги заслуговує питання впливу інфляції на зовнішньоекономічні зв’язки. Найбільш узагальненим наслідком її є падіння курсу національної валюти відносно валют країн, де інфляція відсутня чи розвивається нижчими темпами.
Падіння курсу відбувається нерівномірно і неадекватно зниженню купівельної сили грошей на внутрішньому ринку. При спробах держави втручатися у зовнішньоекономічні і валютні відносини виникають розбіжності між офіційним і ринковим курсом валюти, формується кілька ринкових курсів тощо. Усі ці явища дезорганізують зовнішньоекономічні зв’язки, вносять до них значний спекулятивний елемент, стримують приплив іноземного капіталу, погіршують платіжний баланс країни, її валютне становище, підривають її позиції на світовому ринку.
- Походження та необхідність грошей. Роль держави у творенні грошей.
- Функції грошей, їх єдність і протилежність.
- Класична кількісна теорія грошей.
- Роль теорії грошей в удосконаленні грошово-кредитної політики України в період переходу до ринку.
- Сутність та економічна основа грошового обороту.
- Грошові потоки, їх характеристика та особливості їх балансування через внутрішній і зовнішній грошові ринки.
- Принципи організації безготівкового та готівкового грошового обігу. Форми безготівкових розрахунків.
- Грошова маса: показники її обсягу і структури. Грошові агрегати.
- Швидкості обігу грошей: показники її виміру та фактори які на них впливають.
- Закон грошового обігу і його використання в економічній політиці держави.
- Грошовий мультиплікатор, його вплив на стан грошового ринку.
- Методи державного регулювання грошового обігу.
- Попит на гроші та фактори, що визначають його зміну.
- Суть і механізм формування пропозиції грошей.
- Структура та учасники ринку цінних паперів.
- Валютний ринок як складова грошового ринку.
- Елементи грошової системи та їх характеристика.
- Основні типи грошових систем, їх еволюція.
- Створення і розвиток грошової системи України.
- Методи та інструменти грошово-кредитного регулювання.
- Система державного регулювання грошової сфери: фіскально-бюджетна та грошово-кредитна політика
- Інфляція, її суть, види та закономірності розвитку.
- Причини інфляції.
- Вплив інфляції на перебіг макроекономічних процесів.
- Державне регулювання інфляції.
- Грошові реформи, їх сутність та основні види.
- Грошова реформа та особливості її проведення в Україні.
- Необхідність, суть і роль кредиту в процесі відтворення.
- Сутність кредиту. Об’єкти і суб’єкти кредитних відносин.
- Поняття функції кредиту та їх класифікація.
- Позичковий процент, його суть та призначення. Фактори, що впливають на його норму.
- Стійкість банківської системи та механізм її забезпечення.
- Становлення та розвиток банківської системи України.
- Центральні банки: форми організації, функції та правове регулювання діяльності.
- Національний банк України, його завдання та функції.
- Операції комерційних банків, їх класифікація та загальна характеристика.
- Фінансово-кредитні установи небанківського типу в Україні, їх види і функції.
- 48 Суть і необхідність валютного регулювання.
- Роль міжнародних фінансових інститутів у функціонуванні валютної системи.
- Поняття значення й механізм забезпечення конвертованості валюти.
- Валютний ринок: суть та основи функціонування. Основні види операцій.
- Міжнародні ринки грошей та капіталів.
- Платіжний баланс та золотовалютні резерви у механізмі валютного регулювання.
- Сучасна світова валютна система та роль мвф у її функціонуванні.